Kbh+uden+for+voldene

**EKSKUSION PÅ CYKEL I** **KØBENHAVN UDEN FOR VOLDENE** **FREDAG DEN 9. september 2011** **Mødested: Vesterbro torv, kl. 8.15**
 * GEOGRAFI 28.1**

Skydebanegade og –muren. || Jeppe, Lone og Morten || Demarkationslinjer og bebyggelse på voldenes forterræn. Søernes tilblivelse, tidligere og nuværende funktion (vandforsyning, rekreation) og evt. tilstand. || Ken og Christian ||
 * **Lokalitet** || **Temaer** || **Oplægsholdere** ||
 * Vesterbro || Vesterbros historie, herunder spekulationsbyggeri, bolig/arbejdspladser, befolkningstæthed, udnyttelsesgrad, eksempler på sanering – heldige og uheldige byfornyelser.
 * Terminalområdet || Eksempler på tidligere, nuværende og evt. kommende funktioner: Fragmandshallen, kvægtorvet, Kødbyen, DSB- og postfunktioner m.fl. || Katrine, Lars Bo og Line ||
 * Islands Brygge (Kalvebod Brygge) || Københavns Havn før og nu. Områdets tidligere, nuværende og kommende funktioner. || Lea, Maria, Simon og Luna ||
 * Ørstedsparken || Voldenes form og funktion, demarkationslinjer og senere bebyggelse. || Michael, Kristian og Mette ||
 * Kartoffelrækkerne og søerne || Tidligt kooperativt boligbyggeri.
 * Brumleby || Det altruistiske boligbyggeri, koleraepidemien m.v. || Sidsel, Casper og Bettina ||
 * Nørrebrogade || Det multikulturelle og multietniske København. ||  ||
 * Kvarteret omkring 5. juni plads || Træk af Frederiksbergs historie – herunder eksempler på områder med højstatuspræg. || Lene, Claus ||


 * Beskrivelse af aktiviteter og didaktiske overvejelser på de enkelte lokaliteter:**

__Vesterbro-gruppe__ Før ekskursionen har vi i klassen talt om Kbh´s udvikling og byfornyelsen på Vesterbro, så eleverne har en basisviden at arbejde ud fra. Set med sociokonstruktivistiske briller giver denne aktivitet (og ekskursionen) eleverne mulighed for at opleve lokaliteten med egne øjne/sanser ud fra præcis det sted, den enkelte er (jvf. zonen for nærmeste udvikling - Vygotsky). Dvs. at hver elev vil have sin helt egen oplevelse med hjem, i modsætning til en bog, der jo giver alle elever det samme forudbestemte space. På ekskursionen deles eleverne op i grupper á 3 elever (De skal gå rundt i området i grupper, så det er vigtigt, at de er mindst 3, så én, hvis der skulle ske noget, kan hente en voksen og en anden kan blive hos en evt. tilskadekommen). Med kamera skal grupperne dokumentere eksempler på både hensigtsmæssig og uhensigtsmæssig byfornyelse. Vigtigt at der er plads til alle indspark fra alle i gruppen. Efter ekskusionen laves et fællesdokument/mappe med div. fotos og tilhørende tekster og gruppen laver en præsentation for klassen. OBS på at ingen eksempler er mere rigtige/forkerte end andre – så længe eleverne kan begrunde deres valg. Derefter diskussion i klassen om de valgte fotos. Har nogen elever observeret andre eksemplariske tilfælde af byfornyelse?

__Terminalområdet__ Eleverne får en folder i hånden, før de drager afsted fra skolen. For at får eleverne hen på det rette sted, kunne et spørgsmål være: Hvilket dyr er der på gavlen mit i kødbyen?

Nu bruger eleverne den medbragte folder og svare på spørgsmål om kødbyen. I folderen findes der QR-koder, hvor eleverne kan finde hjælp: EKS.: Hvornår er kødbyen anlagt? Hjælp:

Når de så har svaret på deres spørgsmål for det pågældende område, tager de videre til næste location og samme fremgangsmåde her. Når alle locationer, evt. 4 forskellige, er besøgt tages den nyopdagede information med hjem og lægges op i en fælleshjemmeside. Se for eksempel: __ [|www.bricksite.com/geoekskursion] __

**Frederiksberg-gruppen** Aktivitet til ekskursion København uden for voldende Frederiksberg – området omkring 5. juni plads

** 1850 - landsbyen Frederiksberg **

Oplandet til København bestod indtil omkring år 1852 af landsbyer og spredtliggende bøndergårde, og Frederiksberg var i 1850 stadig bondeland. I 1852 faldt voldene omkring København, og det satte en rivende udvikling i gang på Frederiksberg, og I de følgende årtier ændrede Frederiksberg sig totalt. For foden af Frederiksberg Slot lå landsbyen, Frederiksberg, langs Allegade, Bredegade og Smallegade. Ude på bymarken lå landstederne og gårdene som for eksempel gården **Flintholm**, der lå omtrent, hvor metrostationen Flintholm ligger i dag.

5. juni plads kvarteret stødte oprindeligt til gårdene **Grøndal** og **Lykkesholm**. Udstykningen blev gennemført i 1890'erne, og de fleste af vejene anlagt lige efter århundredskiftet. Kvarteret bebyggedes i den første halvdel af det 20. århundrede med store villaer, dobbelthuse, rækkehuse og lave boligblokke.

// Krakskort over 5. juni plads området (omdeles til hver gruppe). Gruppen skal identificere forskellige byggerier efter stil, alder, funktion. //

Eksempler på forskellige boligtyper/perioder:


 * 1) Landstedet ”Lykkesholm” 1807(adressen 5. juni Plads nr. 1) (oprindeligt en bondegård fra 1785)
 * 2) området fra 5. juniplads langs Tesdorffsvej op til Godthåbsvej anlagt i 1785.
 * 3) Emanuel Olsensvej: 1933 villabyggeri i funkis-stil
 * 4) Dalgas Have: almennyttigt boligyggeri opført i 1990érne
 * 5) 5. juni Plads og tilstødende veje: Villaer fra 1980ér opført af den velstillede middelklasse fra KBH
 * 6) Moltkesvej ”Moltkeshave” opført i 1940´erne. Rækkehuse.
 * 7) Grøndalsvej 12-20 + modsatte side af vejen: arbejderboliger fra 1930érne (blev oprindeligt bygget i Rødby til værftets arbejdere, men blev genopført her af boligspekulant som opkøbte jord og opførte dem).

** Institutionerne rykker ind på Frederiksberg **

Allerede fra midten af 1800-tallet blev Frederiksberg på grund af sin centrale placering i hovedstadssamfundet hjemsted for flere vigtige institutioner, både private og offentlige. Det drejede sig om tre sygehuse, en række sociale institutioner og inden for undervisningssektoren et stort antal privatskoler, erhvervsskoler, gymnasier og flere store videregående uddannelses-institutioner. Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole blev bygget på Bülowsvej allerede i 1858 og udvidede flere gange i de følgende årtier. Landbohøjskolen hedder i dag Det Biovidenskabelige Fakultet.

 I 1881 stod De Classenske Boliger mellem Godthåbsvej og Nyelandsvej færdig. Kvarteret betod af i alt 24 rækkehuslignende boligblokke på 2 etager. Midt i komplekset var der opført en hovedbygning, kirke og asyl.

Bag boligerne stod Det Classenske Fideikommis og var tiltænkt arbejderklassen og som et alternativ til bro-kvarterne i København, som efterhånden var forslummet.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">Peter Bangs Vej er typisk for byplanlægning anno ca. 1915.Området var til et stykke op i det 20. århundrede landligt præget af marker, gartnerier og kolonihaver. Først blev Den Danske Diakonissestiftelse bygget i 1876, siden fulgte Frederiksberg Gasværks Arbejderes Byggeforening (Den hvide By). Fra 1920 og frem blev vejen gradvist bebygget med etagehuse.

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;"> Finsensvej blev bebygget få år senere. De små huse langs Buen og Ved Grænsen er opført som en haveby omkring 1915, Lindevangskvarteret og bebyggelsen ud ad Finsensvej rejste sig i løbet af 1920'erne og fremefter. Lindevangskvarteret er typisk for byplanlægning anno ca. 1925.

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">1950 to 1988

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">Danmark ændrede karakter i disse år: forstæderne blev bygget, parcelhusene og parkbebyggelserne bredte sig. Stadig flere fik med de stigende realindkomster mulighed for at flytte ud af byen til forstaden for at prøve lykken som parcelhusejer eller lejer i de nye og moderne lejligheder. Samtidig slog den moderne kernefamilie med to udearbejdende

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;"> forældre igennem, faldende børnetal og flere enlige.

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">Roskildevej er bebygget som noget af det sidste fra ca. 1930 og frem. Roskildevej er visuelt domineret af etagehusene Søndermarken og Domus Vista. Husene på Roskildevej er i høj grad præget af de moderne funktionalistiskeomkring boligbyggeri og byplanlægning, der spirede frem fra ca. 1930 og fremefter.

<span style="color: #2f2d2d; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px;">Frederiksberg beholdt sin typiske bykarakter, lige bortset fra forstadsbyggeriet ” højhusene Søndermarken” og ”Domus Vista”.


 * || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Udflugt til Frederiksberg have og slot. ||   ||

Ved Ørstedsparken er det tydeligt at se præcis hvor bymuren har stået med tårne (Jarmers tårn og det tårn der er markeret med brosten i kørebanen på Nørrevoldgade. Ud over dette kan man inde i parken se den tidligere voldgrav, hvor man stadig kan fornemme bastionerne. Hvis man ser på et kort over København vil det kunne ses hvordan hele byen har været omkranset at mur og voldgrav. Når der nu er så tydelige tegn på hvordan bygrænsen og demarkationslinjen.
 * H. C. Ørstedsparken.**

Eleverne skal med entenm telefon eller IPad tage billeder og sætte dem ind i Google maps. Dette vil hjælpe dem til at få et større overblik over hvordan det tidligere København har set ud, samtidig med at eleverne vil få en fornemmelse af hvor stor byen har været.